Tento invázny tvor terorizuje európske vody. Členským štátom spôsobuje obrovské hospodárske škody
Európske vody ohrozuje invázia krabov, ktoré vynikajú vďaka oportunistickému správaniu a absencii prirodzených nepriateľov. Európa trpí v dôsledku invazívnych tvorov škodami vo výške 12 miliárd eur ročne. Vedci diskutujú o otázkach usmrcovania, využitia a odchytávania "nepriateľských" krabov.
![Rieka](https://www.ta3.com/cdn/2024/02/03/990771/16x9-big/rieka.jpg?v=75567)
Kraby, ktoré prišli bez pozvánky
Kraby riečne alebo tiež kraby čínske (Eriocheir sinensis) sú hroziví. Ich tmavohnedé telo môže dorásť až do veľkosti ôsmich centimetrov a s natiahnutými klepetami majú rozpätie zhruba o veľkosti taniera.
Tieto tvory, ktoré sú zaradené medzi 100 najhorších inváznych cudzích druhov na svete, sú takmer nezničiteľné: živia sa takmer všetkým, dokážu prežiť na súši, v sladkej i slanej vode a rýchlo sa reprodukujú - samice kladú 250-tisíc až jeden milión vajíčok na jedno trenie.
Vedci po celej Európe hľadajú spôsoby, ako populáciu tohto kraba znížiť, a tým ochrániť pôvodné ekosystémy, ktoré tento invázny druh ničia, napísal server CNN.
V Európe boli tieto kraby prvýkrát spozorované pred viac ako sto rokmi v nemeckej rieke. Je pravdepodobné, že z rodnej Ázie sa sem dostali lodným transportom. Odvtedy ich populácia na celom kontinente prudko vzrástla.
V súčasnosti sa vyskytujú v 18 z 27 členských štátov Európskej únie a sú zaradení do zoznamu inváznych nepôvodných druhov, ktoré vzbudzujú obavy. Dokument uvádza, že negatívne účinky týchto živočíchov zahŕňajú narušenie vodného potravinového reťazca, prenos račieho moru a zvýšenie erózie hrádzí a brehov.
Poľskí akademici zaradili mačku medzi cudzie invazívne druhy, mnohých ľudí tým rozčúlili
![Poľskí akademici zaradili mačku medzi cudzie invazívne druhy, mnohých ľudí tým rozčúlili](https://www.ta3.com/cdn/2018/08/30/309751/16x9-mini/Shelter_Animals_Count-d80df1515c5c4ee4a1aca8a6c16f5066_jpg7f000001-fef0-9b38.jpg?v=64216)
Pasca na invazívneho návštevníka
Zatiaľ najúspešnejšou stratégiou je pasca vyvinutá Antverpskou univerzitou a belgickou Agentúrou pre životné prostredie vo Flámsku. Podľa Jonasa Schoelyncka, profesora vodnej ekológie na Antverpskej univerzite, boli od roku 2018 v krajine nainštalované tri také pasce, ktoré zachytili odhadom tri milióny krabov. Naprieč riekou je inštalovaný kovový kanál, do ktorého kraby padajú, keď sa pohybujú pozdĺž koryta rieky. Keďže nemôžu vyplavovať ako iné vodné druhy, sú nútení plaziť sa rúrkami vedúcimi ku klietkam na oboch brehoch, kde sú zhromaždení a zlikvidovaní.
Ďalšia pasca rovnakej konštrukcie bola vlani inštalovaná v Británii a skupina ich plánuje v najbližších rokoch rozmiestniť na ďalších miestach v Belgicku, Nemecku, Francúzsku a Švédsku.
Pasce sa zameriavajú na oblasti, ktorými prejde veľké množstvo krabov. Na jeseň dospelí jedinci migrujú zo sladkých vôd do mora, kde vypúšťajú vajíčka, a na jar mladé kraby putujú z mora po riekach. Prekonávajú ohromujúce vzdialenosti, až desať kilometrov denne, hovorí Schoelynck a dodáva, že niektoré kraby boli pozorované aj viac ako 1000 kilometrov do vnútrozemia.
Práve v týchto mesačných obdobiach sú najviditeľnejšie, zhromažďujú sa okolo stavidel alebo sa pohybujú po súši.
Problémy s premnoženými medveďmi. Vlani na Štátnu ochranu prírody nahlásili 12 útokov na človeka
![Problémy s premnoženými medveďmi. Vlani na Štátnu ochranu prírody nahlásili 12 útokov na človeka](https://www.ta3.com/cdn/2023/11/03/934981/16x9-mini/medved.jpg?v=4929)
Ideálne európske vody
Schoelynck vysvetľuje, že krabom sa v európskom prostredí darí z viacerých dôvodov. Rovnako ako väčšina inváznych druhov nemajú prirodzených nepriateľov, sú oportunistickí a veľmi odolní. Svoju úlohu však môžu hrať aj klimatické zmeny, pretože teplejšie vody môžu prispievať k tomu, že sa kraby cítia lepšie.
Dôležitá je tiež veľká genetická rozmanitosť tohto druhu. Schoelynck uvádza, že vedci v Európe zaznamenali kraby, ktoré sú krížencami čínskeho a japonského druhu.
EÚ odhaduje, že invázne nepôvodné druhy spôsobujú jej členským štátom hospodárske škody vo výške 12 miliárd eur ročne, a jej stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030 sa zaväzuje dostať tieto druhy pod kontrolu a brániť ich šíreniu.
Iné metódy odchytu, ako je použitie sietí, sú podľa Schoelyncka náročnejšie a nákladnejšie. "V Belgicku môžete za dobrý deň chytiť 80 až 100 krabov (pri použití siete), zatiaľ čo s novou pastou chytíte 8-tisíc až 10-tisíc krabov denne," uviedol.
Jednou z hlavných nezodpovedaných otázok je, čo robiť s krabmi po ich odlove. V Nemecku môžu vedci kraby usmrcovať len varením alebo elektrickým prúdom. Zatiaľ čo v Belgicku kraby zmrazujú.
Kým v Číne sú kraby sezónnou pochúťkou, podľa Schoelyncka majú málo mäsa, a preto nie sú na európskom trhu obľúbení. Dodáva, že mnoho krabov chytených do pascí sú mladí jedinci, zatiaľ čo v Číne sa konzumujú väčší dospelí. Kraby ulovené v jednej z belgických pascí však podľa neho putujú do miestnej zoologickej záhrady, kde sa používajú ako krmivo pre zvieratá.
Vedci dúfajú, že koordinované európske úsilie pomôže zhromaždiť poznatky a údaje o tomto inváznom druhu a jeho vplyvoch na životné prostredie, čo pomôže vytvoriť medzinárodnú stratégiu na kontrolu jeho populácie.